Infektion

toc Forfatter: Danielle C. F. Andersen og Siw Hjorth Bakkendorff = = =Infektionssygdomme =

Blandt de mest hyppige sygdomme verden over, ligger infektionssygdomme højt på listen. Indtil 1900-tallet var infektionssygdomme grund til stor sygelighed og dødelighed i de vestlige lande, og er det faktisk fortsat i mange af ulandene. Til trods for at de fleste infektionssygdomme i dag er harmløse, fx influenza, sker det stadig at der dør mennesker af infektionssygdomme som fx diarré og pneumoni – faktisk dør der flere mennesker af de førnævnte infektionssygdomme verden over, end der gør af cancer og hjerte-kar-sygdomme tilsammen. Især i de senere år er AIDS blevet den store dræber i Afrika.

=Infektion - hvordan/årsag? =

En infektion opstår når et patogent smitstof trænger ind i en værtsorganisme og formerer sig. Denne værtsorganisme kan både være en makroorganisme (mennesker, dyr eller planter) og en mikroorganisme (en virus kan godt inficere en bakterie). Det patogene smitstof kan være alt fra bakterier og virus til svampe og parasitter.

Infektioner kan blandt andet forekomme ved dårlig hygiejne. I menneskets krop forekommer der en naturlig normalflora. Det er mikroorganismer, der sidder forskellige steder i kroppen, som hjælper kroppen. Hvis normalfloraen fra ét sted i kroppen kommer til et andet sted, kan det give anledning til en infektion. Det betyder, at normalfloraen indeholder lejlighedsvise patogene bakterie – bakterier der til tider kan være sygdomsfremkaldende. En meget hyppig lejlighedsvis patogen bakterie er Escherichia coli. Escherichia coli forekommer naturligt i tarmfloraen hos både mennesker og dyr. Colibakterier kan være patogene, hvis de danner toksiner eller får mulighed for at kolonisere sig uden for tarmen. Dette er en meget hyppig årsag til urinvejsinfektioner hos kvinder, fordi mave-tarmkanalen og urinvejen sidder forholdsvis tæt.

Hos både mænd og kvinder forekommer der smitteveje hvor mikroorganismer kan trænge ind i kroppen. Som nævnt ovenfor er både genitalia, urinveje og mave-tarm-kanalen en smittevej. En række andre smitteveje er:


 * Øjne
 * Næse
 * Mund
 * Ved injektion/transfusion af blandt andet blodunger
 * Og ved hudlæsion (sår)

Immunforsvaret tager sig af de patogene mikroorganismer, der kommer i kontakt med kroppen. Her er det leukocytternes job at nedkæmpe de patogene mikroorganismer. Enten ved at fagocytere dem eller danne antistoffer mod dem. Denne aktivitet af immunforsvaret udløser symptomer.

=Daglig tale =

I daglig tale bliver infektion betegnet som den reaktion der sker i vævene når man er syg – blindtarmsbetændelse, lungebetændelse osv. Dette er dog ikke korrekt! En infektion er den ”procedure” der sker op til en inflammation som er den reaktion der sker i vævene. Infektionen er skyld i inflammationen, som er skyld i vævsreaktionen i kroppen.

=Referencer =

<span style="color: #808080; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sundhed. (2012). Infektioner. Besøgt 18 juni 2013 på @https://www.sundhed.dk/borger/sygdomme-a-aa/infektioner/om-infektioner/infektioner/

<span style="color: #808080; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Vyberg, (2010). Patologi og farmakologi. 3. udgave, Munksgard Danmark