Streptococcus+pyogenes

toc  Forfatter: Linda M02b s13, Nicklas H. Jacobsen M02b s13

=**Identifikation **= S treptococcus Pyogenes ses i fasekontrastmikroskopet, som kokker i kæder. De ligner runde perler på snor og er uden bevægelse, da de ingen flageller har.
 * Morfologi: **

Ved kolonimorfologi på blodplade viser den sig at have en lille og klar (ingen farve) pin-point-koloni. Der er en lysere kant/cirkel omkring kolonien, hvilket indikerer at der foregår Beta-hæmolyse. På laktosepladen er der ingen vækst og ingen laktose-forgæring. Ved vækst i halvflydende agar er der ikke bevægelse, og iltkravet viser sig at være fakultativt. Dvs. altså både aerobt og anaerobt.
 * Blodplade, Laktoseplade og halvflydende agar: **

Beta-hæmalysen foregår ved at bakterien hæmolyserer de røde blodlegemer i blodagaren. Dette sker eftersom bakterierne indeholder toksiner der sprænger de røde blodceller, og derved frigives blodcellernes katalase og hæmoglobin, hæmoglobinen diffund erer væk. Den frigjorte katalase spalter bakteriens affaldsprodukt H2O2, derfor ses der ikke en brungrøn farve under kolonien. (alfa-hæmolyse sker ved at bakterien har katalase selv. vises ved at der er brun/grøn farve under hele kolonien, der har navle. Dette er ikke tilfældet for Strep. pyogenes)



Ved gramfarvning efterfulgt af lysfeltmikroskopi med olie, ses Pyogenes igen som kokker i kæder med blå farvning, hvilket vil sige at det er en gram positiv kok. Krystalviolet er trængt ind under bakteriens cellemembran, og bliver ikke vasket ud af 99,9 % ethanol, da cellemembranen er tyk nok til at holde på farven i den tid der skylles med ethanol i gramfarvnings-proceduren. Herved fremkommer den blå farve.
 * Gramfarvning: **

Ifølge Lancefield- gruppens klassificering er Streptococcus Pyogenes i gruppe A, da det er en lille koloni med stor hæmolyse.
 * Lancefield klassificering: **

Lancefield-gruppen har fundet frem til medtoden via kanin-antistoffer, der er tilført en blodagarplade. Streptococcacea har forskellige polysaccharider i overfladen af cellevæggen. Disse adskilles vha. forskellige antistoffer udvundet fra kaninblod i laboratoriet, hvor en kanin er blevet smittet med en streptokok, og har dannet antistoffer imod denne ene streptokok. Antistoffet er blevet isoleret og tilført en blodagarplade. Antistofferne er blevet navngivet gruppe A;B;C:D;E;F. Der findes kun ét antistof for hver Streptokok art.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Under lysfeltmikroskopi kan en mulig fejlkilde være, at man har for mange bakterie på et objektiv, så de lægger sig oven på hinanden og derved give indtrykket af at der er tale om staphylokokker, altså kokker i hobe. Præparatet skal derfor spredes godt ud på objektglasset. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ved gramfarvning kan mulige fejlkilder være, at man ikke overholder tiderne i gramfarvnings-proceduren. Herved udvaskes for meget farve, så grampræparatet kan ligne gram negative bakterier, eller der bliver ikke vasket nok ud af de gram-negative, så de ligner gram-positive bakterier. Disse to fejl forekom ikke i vores øvelse.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mulige fejlkilder: **

=**<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Patogenecitet og virulensfaktorer. **=

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">S. Pyogenes forekommer normalt naturligt på huden, og i næsen og svælg hos 2-5% af befolkningen.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Normalflora og forekomst: **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Den hyppigeste infektion med S. Pyogenes er hudinfektion f.eks. børnesår, betændelsestilstande i mandlerne og halbetændelse, hvilke er sjældne men behandlingskrævenede. Den forekommer også i forbindelse med mellemørebetændelse, bihulebetændelse, gigfeber og øjenbetændelse, nyre-bækken-betændelse (glomerulonephritis) og blodforgiftning.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Patogenecitet: **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">S. Pyogenes kan for eksempel forårsage skarlagensfeber, som oftes forekommer hos børn under alderen af ti år. Dette skyldes at mange børn under ti år, endnu ikke har udviklet de nødvendige antistoffer til at bekæmpe bakterien. Det mest genkendelige og hyppige symptom ved skarlagensfeber, kommer i form af et udslæt på tungen. Dette udslæt skyldes S. Pyogeness evne til at frigive erytrogene exo-toksiner og superantigenerne SpeA og SpeC.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Selve bakterien er omsluttet af en kapsel der består af hyaluronsyre, hvilke skiftevis er opbygget af monosaccharidenhederne glukuronsyre og N-acetyl-D-glukosamin. Derudover er hyaluronsyre også en af de primære komponenter i hudens bindevæv, knoglevæv og brusk, og kapsellen gør det derfor specielt svært for de neutrofile leukocytter at fagocytere bakterien, da den ikke genkender det som et antigen.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Virulensfaktorer: **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dens navn pyogenes kommer af pyogen der betyder pus-dannelse, da den danner gul/grønt pus. Pus er et eksudat af døde celler og neutrofile granolocytter. - <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Strepto.pyogenes har en evne til at nedbryde brusk og væv. (Beta-hæmolytiske Streptococcer kan have et enzym der opløser fibrin og bindevævets grundsubstans. (4)) Ved at søge på nettet under Strep. pyogenes - billeder, kan man se nogle billeder af grimme sår forårsaget af denne bakterie når den er trængt gennem hudens barriere og har formeret sig. Strepto. pyogenes bliver også kaldt vævsdræber ( slang på internettet), hvilket tydeligt indikerer at den ikke er rar at få i vævet!

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 1.5;">S. Pyogenes og Beta-hæmolytiske Streptokokker er generelt højvirulente pyogene, og heraf er næsten alle er penicillin-følsomme. Af denne årsag gives antibiotika mod infektioner med S. Pyogenes. Især ved blodforgiftning med Streptokokker, hvor det siger sig selv, at hvis den kommer i blodbanen, hvor den kan lave Beta-hæmolyse - altså sprænge blodcellerne - bliver man alvorligt syg og behandling skal straks startes. Derfor er en hurtig analyse meget vigtig for at fastslå om det er S. Pyogenes, så man straks kan komme i behandling.
 * Behandling: **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Links: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[] <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[] <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[]

=<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">referencer = <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Øvelse 201 Udført 30/4 og 1/5-2013, PH Metropol, fronter,Bio M02 S13, generelt, undervisningsmateriale, mikrobiologi, øvelser. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">billednote 1 Streptococcus sp. PH Metropol, fronter, bio M02 S13, generelt, undervisningsmateriale, mikrobiologi, forelæsningsnoter. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mahon et al. (2007). Textbook og Diagnostic Microbiology 3. udgave. Saunders Elsevier kap 15 side. 386 m.fl. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kompendium: Praktisk Mikrobiologi, Charlotte Birk Olsen 2005, (4) Patologi og farmakologi. Mogens Vyberg, 2. oplag, 2011. forlaget Munksgaard danmark. side 69