Respiration

Forfatter: Lea Engelbrekt Schlichting, Louise Olsen & Pernille Andersen, Modul 2, 2013.

=**Respiration**=

Respiration er en proces, hvis formål er at skaffe levende organismer energi via nedbrydning af forskellige næringsstoffer. Nedbrydningen af næringsstofferne sker ved hjælp af cellerne i organismen og for at denne nedbrydning kan finde sted, er det en nødvendighed at der er oxygen til stede i form af O2 eller f.eks. NO3-. De fleste organismer anvender O2 til respirationen for at nedbryde kulhydrater, fedtstoffer og proteiner. Rest produkterne af denne reaktion er CO2, H2O og ATP (adenosintrifosfat). Reaktionen kan f.eks. se sådan ud: C6H12O6 + 6 O2 à 6 CO2 + 6 H2O + ATP ATP er et molekyle, som leverer energi til de fleste energikrævende processer i levende organismer. Respirationen kan inddeles i to undergrupper:
 * **Aerob respiration**, hvor der bruges ilt.
 * **Anaerob respiration**, hvor der ikke bruges ilt.

**Aerob respiration **

Aerob respiration foregår med ilt og er det første led i glykolysen. De fleste organismer bruger aerob respiration for, vha. ilt, at kunne nedbryde glukosen og derved udvinde energi. Det bruger organismen til cellens stofskifte eller til forskellige processer i kroppen.  Glukose + O2→ H2O + CO2 + ATP (energi) Processen der sker, er en oxidation, hvor energien bliver frigivet af ilten og vi ender ud med at have CO2 (kuldioxid) og vand som biprodukter.

=**Anaerob respiration**=

Anaerob respiration er, som tidligere nævnt, en proces uden brug af frit oxygen. Her bruges der andre oxygen kilder, til nedbrydningen af næringsstoffer, f.eks. NO3-.  figur 1.  Men betegnelsen anaerob, bruges også til at beskrive og identificere bakterier. Som nævnt i ovenstående afsnit, bruger de fleste organismer aerob respiration, mens andre ikke kan leve i et miljø med ilt. Disse bakterier er opdelt i 3 grupper:


 * **Obligat anaerobe bakterie **, kræver iltfrie forhold – eller som minimum stærkt reduceret medier. Dette skyldes at ilt simpelthen er toxisk, giftigt, fordi de laver ilt om til brintoverilte, og da de ikke har katalase der kan spalte brintoverilten, dør bakterien.
 * **Fakultativ anaerobe ** bakterier kan både vokse med og uden ilt. Men de er dog mest aktive ved aerobe forhold, da aerob respiration frigøre mest energi.
 * **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16pt; line-height: 1.5;">Mikroaerofile **<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16pt;"> bakterier kan i nogle tilfælde, ligesom fakultative bakterier vokse både med og uden ilt. Men modsat fakultativ bakterier, vokser de bedst ved lavt iltkoncentration. Den lille mængde ilt de er omgivet af, bruger de til at få den smule mere energi, end hvis de var obligat anaerobe. Så de har lært at tilpasse sig områder de måske ikke altid har kunnet leve i.

=**Glykolyse**=

For at cellen kan overleve er den nødt til at producere energi. Dette gør den via en proces, kaldet glykolysen. Glykolysen er en proces, hvis hovedformål er at nedbryde sukker og derved danne energi. Selve processen foregår i cellens cytoplasma, og kræver ikke ilt.


 * 1 trin: Glukosen bliver spaltet til to pyruvat. **

2 NAD+ tager 2 hydrogener (H+) fra glukosen, og bliver til NADH+H+. Og der bliver brugt to ATP (energi). Der er nu dannet 2 pyruvat.

De følgende to trin sker henholdsvis med og uden ilt.


 * 2. trin: Fermentation – pyruvat bliver til laktat. **

De to pyruvat bliver omdannet til laktat(mælkesyre), ved at NADH+H+ fra tidligere, aflevere sine 2H+ til pyruvat.


 * 3. trin: Respiration - pyruvat går via respirationen videre til citronsyre-cyklussen. **

Fra pyruvat kan processen fortsætte via respiration til citronsyre-cyklussen, ved at den får noget oxygen, hvilket man indånder, og CO2 bliver fraspaltet, som vi udånder via lungerne.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">figur 2

Et eksempel kunne være når man bliver udsat for hårdt fysisk pres, kan man opleve at mærke ben og arme "syre til" og det er fordi cellerne ikke får ilt, til at kunne gå respirationens vej, og derfor bliver pyruvat omdannet til laktat (mælkesyre). Referencer

[] []

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 14pt;">[]

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 14pt;">[]

[|http://www.denstoredanske.dk/Natur_og_miljø/Biokemi_og_molekylærbiologi/Biokemi/ATP] <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16pt;">[]

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 16pt;">figur 1. lavet af Louise. figur 2. lavet af Lea